![](https://beograd.in/wp-content/uploads/2023/03/laboratorija-pregled-doktor.jpg)
![](https://beograd.in/wp-content/uploads/2023/03/laboratorija-pregled-doktor.jpg)
Bivša savetnica britanske vlade za zdravlje Dejm Sali Dejvis izjavila je da bi kovid pandemija mogla da “izgleda minorno” u odnosu na opasnost od narastajućeg broja bakterija otpornih na postojeće lekove!
Dejvis je upozorila da je reč o akutnijem problemu od klimatskih promena i da će biti mnogo ljudi sa “neizlečivim infekcijama” ako se svet ne izbori sa tim problemom u narednoj deceniji.
– Jedino rešenje biće da se ti ljudi odvoje od svojih porodica i zajednica da se ne bi širile zaraze. To je zaista katastrofalna slika. Neki od (sojeva) kovida izgledaju minorno u odnosu na ovo – rekla je Dejvis.
Antimikrobijalni otpor (AMR) znači da neke bakterije, virusi, gljive i paraziti više ne mogu biti sprečeni dostupnim lekovima jer je bakterijama dugoročna izloženost lekovima stvorila otpornost na njih, a prekomerna upotreba lekova poput antibiotika ubrzava taj proces.
Više od milion ljudi godišnje umre od infekcija otpornih na lekove. Britanska vlada je prošle nedelje uvela nacionalni plan akcije za umanjenje AMR u ljudima i životinjama i povećanje nadzora nad infekcijama otpornim na lekove, ali i podsticanje farmaceutske industrije da razvija nove lekove i vakcine.
Britanska ministarka zdravstva Marija Kolifild izjavila je da je u trenutku kad se svet oporavlja od dubokog uticaja pandemije kovida potrebna velika međunarodna saradnja.
Dejvis je upozorila da problem AMR dodatno komplikuje poljoprivredu jer više od dve trećine svih antibiotika ide ka uzgoju životinja. Životinje pri tome izluče do 80 odsto antibiotika koje uzmu zagađujući okolinu. Fabrike koje proizvode antibiotike možda ne kontrolišu svoje otpadne vode što takođe omogućava da “dramatične količine” uđu u sisteme vode.
– Veliki američki dobavljač živine prestao je da koristi antibiotike tako da možete i vi – rekla je Dejvis koja je deo grupe globalnih lidera Ujedinjenih nacija za AMR.
Grupa će u septembru održati sastanak na kome će zacrtati smanjenje smrti ljudi od AMR za 10 odsto i smanjenje količine antimikrobiotika u poljoprivredi za 30 odsto do 2030. godine, ali i obustavu korišćenja važnih antimikrobiotika za ljudsku medicinu u uzgoju životinja kad nisu neophodni za lečenje zaraze.
(Kurir/Guardian)