![](https://beograd.in/wp-content/uploads/2023/02/smeh-zena-baka.jpg)
![](https://beograd.in/wp-content/uploads/2023/02/smeh-zena-baka.jpg)
Izraz koji često koristimo, ali ne znamo kako je nastao
Kada želimo da označimo nešto kao bezvredno, bespotrebno ili uzaludno pribeći ćemo ovom izrazu. Ali zašto baš mlatiti praznu slamu?
Poreklo ove fraze seže daleko u prošlost. U davna vremena žito se nije prikupljalo kao danas, pomoću kombajna i drugih modernijih mašina, već pomoću konja i mlaćenja.
Nakon obavljenje žetve, snopovi su se donosili na gumno (mesto gde se vrši žito) i polagali oko jednog stuba. Oko tog stuba su se vezivali konji koji bi išli ukrug i kopitima odvajali zrno od stabljika, tj. krunili klasje. Na taj način bi se dobijalo čisto zrno..
Ali, oni siromašniji, koji nisu posedovali konje, morali su ovaj posao rukama da obavljaju, pa su sami morali da odvajaju zrnevlje od klasja. U tome im je pomagala sprava koja je nosila naziv mlatka, mlatac, mlatač.
Upravo odatle i potiče naziv: mlatiti po praznom snoplju bez zrnevlja, značilo je raditi uzaludan posao. Setite se toga kad sledeći put budete upotrebljavali obu frazu.
(Izvor: Espreso / Magazin Novosti)